Posudek na bakalářskou práci
	
 školitelský posudek
 oponentský posudek	Jméno posuzovatele: Jaromír Seďa
	
	Datum: 8. září 2010
	
Autor: Jakub Stodola
	
Název práce: 
Environmentální gradienty v korytovitých přehradních nádržích
		
 Práce je literární rešerší ve smyslu zveřejněných požadavků (pravidel).
 Práce obsahuje navíc i vlastní výsledky.	
Cíle práce (předmět rešerše, pracovní hypotéza…)

Rešeršní práce, kde název práce odpovída předmětu rešerše. Pracovní hypotéza nebyla formulována.

	
Struktura (členění) práce:

Členění práce standardní na abiotickou, biotickou a speciální biotickou část. Možná právě toto klasické členění ubralo tvůrčímu přístupu...

	
Jsou použité literární zdroje dostatečné a jsou v práci správně citovány?
Použil(a) autor(ka) v rešerši relevantní údaje z literárních zdrojů?

Viz. poznámky dole.

Pokud práce obsahuje (nadstandardně) i vlastní výsledky, jsou tyto výsledky adekvátním způsobem získány, zhodnoceny a diskutovány?

Práce neobsahuje vlastní výsledky.

	
Formální úroveň práce (obrazová dokumentace, grafika, text, jazyková úroveň):

Odpovídající autorské prvotině.

	
Splnění cílů práce a celkové hodnocení:

Práce splnila cíl v kontextu uvedeném nahoře.

	
Otázky a připomínky oponenta:

Předložená práce je a i měla být rešeršního charakteru. Při nejrůznějších příležitostech na naší malé lokální fakultě, zejména při obhajobách prací studentů, zdůrazňuji, že napsat dobrou a poutavou rešerši je úkol pro letitého zkušeného pracovníka, a i ten ne vždy tento úkol zvládne. Znamená to totiž uplatnění tvůrčího myšlení při zestudování značného množství původních prací, kde by se mělo kriticky ukázat v čem jsou poznatky jednotné, kde jsou jejich rozpory a jaké jsou mezery v poznání a kam by se další výzkum měl ubírat. Těžko mohu tedy očekávat od studenta něco co je pro mne samotného vrcholem dovednosti. Tyto moje glosy navíc mívají u kolegů humornou odezvu v podobě, že když studentské rešerše u oponentur „strhají“, tak vlastně studenty vychovávají. Osobně si to ale nemyslím a dobrou rešerši jsem vždy považoval za punc zkušenosti, než nástroj k učení. Mohu se ostatně mýlit a z tohoto pohledu prosím berte i několik následujících poznámek.

     Práce nese znaky autorské prvotiny, kde je dosti stylistických neobratností a nejasných tvrzení. Namátkou se mi nelíbí hned první věta práce (6: 1: 1; strana: odstavec: řádek). Přepsat by zasloužily také odstavce: 10: 1: 13; 17: 2: celý (spásači???); 21: 1: 1-6; 26: 2: 1-4. Toto ale nepovažuji za příliš podstatné.
     Více než stylistická neobratnost některých tvrzení mi u některých výroků vadí jejich ne úplná pravdivost, či přesnost, případně úplné pomýlení.

(8: 2: 5-6) Autor špatně pochopil, že jedním z fenoménů uměle postavených nádrží je právě fakt, že narozdíl od přírodních jezer zde můžeme často vodu odpouštět z různých hloubek. Toto nám dává možnost vybírat si vrtvy vody s různými fyzikálně-chemickými vlastnostmi a zároveň ovlivňovat limnologii celé nádrže. Zde mohlo následovat krátké pojednání o vodárenské limnologii, stejně tak jako třeba i o vlivu na populace perlooček… [ref. Limnologická škola Prof. Straškraby, + něco málo i mé maličkosti]

(13: 2: 2-3) Autor mylně tvrdí, že horizontální gradient litorál-pelagiál bývá na jezerech méně výrazný než na nádržích. Zde jde o naprosté pomýlení a opomenutí vlivu kolísání hladiny na vytvoření litorálních zárostů a následnými vlivy na horiziontální migrace ryb zooplanktonu. Zde autor promarnil hřivnu ze které mohl vytěžit pěknou pasáž o horizontálních gradientech a nezarostlém rybami vyžraném litorále nádrží. [ref. Polské limnologické školy Waršava, Krakow, Lodž, Olsztyn/Mikolajki a práce Doc. Matěny]

(21: 1: 1-6) Tvrzení o limitaci výskytu cryptomonád prostřednictvím filtrační activity zooplanktonu je velmi zjednodušené. Paradoxně, v klasické “clear water phase” jsou to právě cryptomonády co z fytoplanktonu zůstává, díky extrémně vysoké růstové rychlosti populace. [ref. Práce citované v PEG modelu]

V odstavci věnovanému gradientům fytoplanktonu (strana 19) mi schází zmínka o samozastiňovaní hustého společenstva v přítoku. Toto bývá významnější než efekty allochtonnícho zákalu z řeky. [ref. Základní limnologické učebnice (self shading)]

V kapitole věnované rybám nebyla zmínka o poměru pobřežní čáry a volné vody, který je u hráze jiný než v přítoku a může být take příčinou rybích gradientů. [ref. Jůza a kol. (2009)]

     Autor v práci nijak nevytěžil rozvinutím myšlenkově velice zajímavých témat, která se mu nabízala a o kterých se dotknul je okrajově – (7: 2: 4-5; setkávání příbuzných druhů a jejich následná hybridizace v jezerech versus v přehradách) [ref. Web of Science, pátrat po rozdílech v různých indexech druhového složení – prověřit autorem naznačenou hypotézu]; (12: 2: 14-16; vertikální migrace v jezerech versus v nádržích) [ref. Web of Science, cca 100 prací pod Daphnia/ zooplankton/ lake/ reservoir/ diel/ diurnal/ vertical/ migration/ DVM]; (14: 1: 2-4; charakter gradientů v nádržích s nízkým přísunem živin) [ref. Limnologická škola Prof. Kubečky]; (17: 2: celý; jak je to vlastně s gradienty bakterioplanktonu) [ref. Limnologická škola Prof. Šimka o závislosti bakterioplanktonu na allochtonním a autochtonním DOC]. Toto hodnotím jako promarnění druhé hřivny.

	
Návrh hodnocení školitele nebo oponenta (známka nebude součástí zveřejněných informací)

 výborně    velmi dobře    dobře    nevyhověl(a)	
Podpis školitele/oponenta:

Instrukce pro vyplnění:
•	Prosíme oponenty i školitele o co nejstručnější a nejvýstižnější komentáře k jednotlivým bodům (dodržujte rozsah), tučně vyznačené rubriky jsou povinnou součástí posudku.
•	Při posuzování je nutno zohlednit požadavky stanovené pro vypracování bakalářských prací – viz http://www.natur.cuni.cz/biologie/bzk-index.htm
•	Posudek se odevzdává (zasílá) v elektronické podobě na lukkrat@email.cz (pro účely zveřejnění na internetu), a dále podepsaný v 1 výtisku (jako součást protokolu o obhajobě) na adresu Lukáš Kratochvíl, adresa ekologie PřF UK, Viničná 7, Praha 2.