Posudek na bakalářskou práci
	
 školitelský posudek
 oponentský posudek	Jméno posuzovatele:
Michal Holec	
	Datum:10.9.08
	
Autor:Jiří Zeman
	
Název práce:
Faktory ovlivňující prostorové rozmístění a velikost mravenišť lesních mravenců (Formica rufa group) 
	
 Práce je literární rešerší ve smyslu zveřejněných požadavků (pravidel) ANO.
 Práce obsahuje navíc i vlastní výsledky.	
Cíle práce (předmět rešerše, pracovní hypotéza…)
Cílem bylo shromáždit co nejvíce údajů o ekologii lesních mravenců, jak je uvedeno na konci úvodní kapitoly. Název práce však upozorňuje, že práce se bude zabývat zejména ekologickými faktory, které vysvětlují výskyt mravenců a velikost jejich hnízd. Je zřejmé, že nejde o to co je zde cílem práce, protože je zde pro ucelenost práce důležité obojí, ale přesněji by mělo být vyjádřeno co je hlavním cílem práce. 
	
Struktura (členění) práce:
Struktura práce je vyhovující tématu a je logická. 
	
Jsou použité literární zdroje dostatečné a jsou v práci správně citovány?
Použil(a) autor(ka) v rešerši relevantní údaje z literárních zdrojů?
Literárních zdrojů je obecně velké množství, což situaci komplikuje studentům i oponentům. Přesto by bylo možné použít i některé další práce a rozšířit tak některé kapitoly. Např. podrobněji mohla být rozvedena kapitola o vlivu na živočichy – např. minimum je věnováno o mravenčím hostům, vliv na bezobratlé i obratlovce je rovněž velmi stručný, tím pak i výčet použité literatury. To vše však platí zejména pokud je cílem práce shromáždit „co nejvíce údajů e ekologii lesních mravenců“. Pokud je však cílem zejména zabývat se faktory prostředí, které mají vliv na rozmístění hnízd, jak říká název práce, pak je použitých literárních zdrojů dostatek, neboť se tímto problémem, byť je to snad i překvapivé, mnoho autorů podrobně nezabývá. V tomto případě by bylo zbytečné v práci příliš rozvádět další vztahy mravenců k okolí. Protože se domnívám, že hlavním cílem práce je rozbor problému limitace ekologickými faktory, jsou literární zdroje dostatečné a relevantní.
	
Pokud práce obsahuje (nadstandardně) i vlastní výsledky, jsou tyto výsledky adekvátním způsobem získány, zhodnoceny a diskutovány?
Práce je rešerší, tzn. vlastní prací, kde převzaté údaje jsou autorem interpretovány. Autor se však navíc snaží dohledat i další zveřejněné výsledky a tyto zpracovat, Tímto zpracováním dochází i ke skutečným vlastním výsledkům v užším slova smyslu. Zpracování je adekvátní možnostem zpracování těchto dat. Tyto pak autor řádně diskutuje.      
	
Formální úroveň práce (obrazová dokumentace, grafika, text, jazyková úroveň):
Formální úroveň práce je dobrá, jen místy se vyskytují drobné nedostatky, jako např.:
- pokud je školitel docentem, a to v daném případě je, pak by měl být uveden v práci jako docent, 
- před zkratkou titulu CSc se píše čárka
- v práci by se autor mohl zdržet výrazů popisující jeho duševní stavy – je sice možné se z odborné práce nezbláznit, což se také nakonec, jak autor píše, nezbláznil, není však vhodné o tom uvědomovat čtenáře takové práce, alespoň ne v textu této práce. Volba slova však nakonec samozřejmě nebyla ta nejhorší. 
 - na místo nespisovného užívání můžou na str. 5 by mělo být spisovné mohou, 
- v textu by měl být užíván jednotný způsob citace – např. autor užívá jednou Eeva et al. a na stejné stránce (str. 13) Eeva a spol.. Spojení a spol. navíc připomíná označení nějaké právnické osoby. Častější bývá užívání spojení a kol. Za nedostatek bych to však nepovažoval.  
	
Splnění cílů práce a celkové hodnocení:
Přestože cíle práce nebyly přesně definovány je cíl práce zřejmý již z nadpisu, což také není vždy samozřejmostí. Cíle práce proto považuji za splněné. 
	
Otázky a připomínky oponenta:

1.	Autor uvádí, že mravenci spotřebovávají medovici a tím zabraňují negativnímu vlivu této medovice na dřeviny, neboť medovice může být příčinou houbových onemocnění těchto dřevin. To ovšem předpokládá velmi efektivní sběr medovice mravenci, což by bylo i logické. Některé mšice kontakt s mravence i přímo vyžadují. Nikdy jsem však v terénu nezaznamenal, že by listy na lokalitách s mravenci byly prosté znečištění šťávami, případně plísněmi a prachem, nebo alespoň méně znečištěné, spíše naopak. Autor zpracovával práci formou literárního přehledu, tedy ne u mravenců v lese. Nicméně jistě mohl navštívit i některá místa s výskytem mravenců a jevu o kterém píše si všimnout podrobněji – na vlastní oči. Má autor nějaké vlastní zkušenosti ohledně nastíněného problému? Nemusí přitom jít samozřejmě jen o závěry vlastních pozorování. 

2.	Vliv kusadel lesních mravenců na lokalitách s jejich velkým počtem je velmi zřetelný a člověka většinou vede k opuštění lokality (je např. obtížné si zde odpočinout, posvačit apod.). Je tudíž až zarážející, že není mnoho prací, kde by se někdo pokusil o dokumentaci nějakého negativního vlivu na obratlovce. Přesto bych rád upozornil, že takové práce jsou, a jsou i snadno dohledatelné v rámci databáze WOS. Ochranářsky orientovaná literatura však tradičně zmiňuje zejména práce, kde je dokumentován kladný vliv na populace obratlovců. Může autor jmenovat některé adaptace, které pomáhají druhům specializovaným na lov mravenců, případně i druhům ostatním, které na lokalitách žijí společně s mravenci, v jejich soužití.

Podpis školitele/oponenta:
Mgr. Michal Holec, Ph.D.

Instrukce pro vyplnění:
•	Prosíme oponenty i školitele o co nejstručnější a nejvýstižnější komentáře k jednotlivým bodům (dodržujte rozsah), tučně vyznačené rubriky jsou povinnou součástí posudku.
•	Při posuzování je nutno zohlednit požadavky stanovené pro vypracování bakalářských prací – viz http://natur.cuni.cz/biologie/files/BZk-pravidla-11-12-2007.doc
•	Posudek se odevzdává (zasílá) v elektronické podobě na petrusek@cesnet.cz (pro účely zveřejnění na internetu), a dále podepsaný v 1 výtisku (jako součást protokolu o obhajobě) na adresu Lukáš Kratochvíl, katedra ekologie PřF UK, Viničná 7, 128 44, Praha 2