Posudek na bakalářskou práci
	
 školitelský posudek
 oponentský posudek	Jméno posuzovatele: 
Jan Votýpka	
	Datum:
4. září 2010	
Autor: 
Jana HUBOVÁ	
Název práce:
Koevoluce hostitel-parazit ve vodním prostředí
	
 Práce je literární rešerší ve smyslu zveřejněných požadavků (pravidel).
 Práce obsahuje navíc i vlastní výsledky.	
Cíle práce (předmět rešerše, pracovní hypotéza…)
Práce je literárním přehledem poznatků o koevoluci parazitů a jejich hostitelů ve vodním prostředí, a to zejména ve sladkovodních nádržích. Problematika je řešena na modelu tří systémů parazit/patogen – hostitel. Pozornost je věnována zejména udržení genetického polymorfismu a oscilaci genotypů parazita a hostitele. 
	
Struktura (členění) práce:
Práce má 42 stran a je klasicky členěna na úvod, vlastní literární rešerši rozdělenou logicky do tří kapitol (odpovídajících jednotlivým modelovým systémům), závěr a obsáhlý seznam literatury. BP doplňuje i řada vhodně zařazených obrázků. 
	
Jsou použité literární zdroje dostatečné a jsou v práci správně citovány?
Použil(a) autor(ka) v rešerši relevantní údaje z literárních zdrojů?
Autorka cituje na 91 literárních zdrojů (sekundární citace jsou jasně vyznačené), což je počet více jak dostatečný. 
	
Pokud práce obsahuje (nadstandardně) i vlastní výsledky, jsou tyto výsledky adekvátním způsobem získány, zhodnoceny a diskutovány?
	
Formální úroveň práce (obr. dokumentace, grafika, text, jazyková úroveň):
Po formální a grafické stránce je práce v pořádku, jazykovou úroveň hodnotím jako velmi dobrou. Počet drobných překlepů či méně zdařilých formulací je vzhledem k rozsahu textu celkem zanedbatelný. (titulní stránka se nezapočítává do číslování stránek; „sp.“ se nepíše kurzívou; ne vždy dodrženo chronologické řazení více citací; chyby v citacích – Petrusek (et al.) 2010, Peterson (et al.) 2010; někdy zbytečné opakování stejné citace v několika po sobě následujících větách (str. 17: Kagami et al. 2007 – 3x); viz se píše bez tečky – je to slovo ne zkratka; „produkce asexuálních synů, kteří oplodní samičky“ působí jako protimluv; dvourodá motolice neznamená dvouhostitelská; pojem epidemie je většinou vyhrazen pro lidská onemocnění (viz etymologie tohoto slova na-lidech); občasná nevyváženost – v úvodu se např. autorka podrobněji zmiňuje pouze o dvou ze tří analyzovaných modelových systémů; atd.). Ačkoli jsou obrázky vhodně zařazené do textu a autorka se věnovala i jejich úpravě (české popisky apod.), koncová grafická podoba po vytištění je bohužel nedostatečná a kazí dojem z jinak velmi zdařilé BP. 
	
Splnění cílů práce a celkové hodnocení:
Velmi kvalitní BP obsahující řadu logicky utříděných informací. Autorka prokázala schopnost analyzovat odbornou literaturu a zadané téma zpracovala komplexně a přitom dostatečně přehledně a srozumitelně. Vzhledem k plánovanému tématu budoucí DP lze konstatovat, že se autorka podrobně seznámila se současným stavem poznání a je schopna svoje poznatky vhodně prezentovat v uceleném a čtivém textu. Oceňuji autorku také za její odvahu a snahu vysvětlit princip vzniku sexuality a aplikovat nové evoluční poznatky v rámci hypotézy Červené královny. Přesto však musím konstatovat, že přes veškerou snahu považuji tuto kapitolu (2. Červená královna) za méně zdařilou v porovnání s ostatními částmi BP. Je však pochopitelné, že problematiku vzniku sexuality, která bezpochyby patří mezi velká a složitá témata moderní biologie, lze jen těžko postihnout na několika úvodních stránkách. Proto text ne vždy působí logicky; časté odkazy na toto téma v následujícím textu BP pak někdy působí trochu násilně. 
	
Otázky a připomínky oponenta:
Otázky:
•	Jak rozlišíte antagonistické vztahy: hostitel-parazit, rostlina-herbivor, kořist-predátor? 
•	Proč by měl být parazitismus nejčastější v živočišné říši? (Více než u rostlin? Navíc i rostliny se množí sexuálně…)
•	Kde by autorka očekávala v suchozemském prostředí zvýšenou koncentraci parazitů (resp. jejich infekčních stádií) – analogicky ke zvýšené koncentraci motolic v příbřežní zóně?
•	Může se vliv změny zbarvení parazitovaných dafnií na jejich predaci rybami uplatňovat i v hlubších vodách (světelné podmínky)?
•	Jak „úzké“ je hostitelské spektrum Z. planctonicum?
•	Co/Kdo je nejběžnějším parazitem mořských planktonních organismů?
•	Obr. 3: proč je po adaptaci na nového hostitele (A) fitness parazita vyšší, než u původního hostitele (C)?
•	Obr. 4: jak mohou vůbec nějaké dafnie přežít při krmení „nepoživatelnou“ rozsivkou?

Poznámka: 
Adaptace parazitů na lokální hostitelské populace může být zejména u hostitelů s imunitním systémem naopak převážena „snahou“ o parazitaci „cizích“ populací hostitelů, kteří jsou vůči parazitům dosud imunologicky naivní.

Otázky vztahující se k (zdánlivému) rozporu v uvedených hypotézách:
•	Jak je to s genetickou variabilitou a oscilací genotypů u hostitelsky nespecifických parazitů (takový parazit přece musí zvládat infikovat, vyvíjet se a rozmnožovat se v mnoha mnohdy zcela nepříbuzných hostitelích, a tak by ho rozdíly v genotypu jednoho hostitele neměli vůbec „vyvést z rovnováhy“)?
•	Proč jsou hybridi více parazitováni – neměla by u nich být variabilita (resp. odlišnost od rodičovské generace) maximalizována (a tak je chránit před parazity)?
•	Model rozsivek – sex jen výjimečně po mnoha generacích. Vliv sexu na genetický polymorfismus jako odpověď na tlak parazita je tak diskutabilní, navíc u parazitů rozsivek je sex mnohem častější… Proč je vlastně sex u parazitů? Parazit by se přece měl spíše postupně (tj. asexuálně pomocí postupného hromadění mutací během jednotlivých generací – kterých je většinou řádově více než generací hostitele) přizpůsobovat hostiteli (který se naopak snaží skokově, tj. pomocí sexu, geneticky odlišit od rodičů a uniknout tak z dosahu parazita)? 
	
Návrh hodnocení školitele nebo oponenta (známka bude součástí zveřejněných informací)

 výborně    velmi dobře    dobře    nevyhověl(a)	
Podpis školitele/oponenta: