Posudek na bakalářskou práci
	
 školitelský posudek
 oponentský posudek	Jméno posuzovatele:
Pavel Munclinger	
	Datum:
9.9.2010	
Autor:
Klára Farkačová	
Název práce:

Genomický imprinting a evoluce pohlavně dimorfních znaků	
 Práce je literární rešerší ve smyslu zveřejněných požadavků (pravidel).
 Práce obsahuje navíc i vlastní výsledky.	
Cíle práce (předmět rešerše, pracovní hypotéza…)

Shrnout hypotézy o vzniku imprintingu

Struktura (členění) práce:

Struktura je standardní a logická

Jsou použité literární zdroje dostatečné a jsou v práci správně citovány?
Použil(a) autor(ka) v rešerši relevantní údaje z literárních zdrojů?

Ano
Ano

Pokud práce obsahuje (nadstandardně) i vlastní výsledky, jsou tyto výsledky adekvátním způsobem získány, zhodnoceny a diskutovány?

Neobsahuje
	
Formální úroveň práce (obrazová dokumentace, grafika, text, jazyková úroveň):

Grafická úroveň je standardní. Text je občas poněkud kostrbatý a místy velmi obtížný k pochopení.  Nad některými poněkud složitými souvětími jsem muset dlouho přemýšlet. Většinou jsem však nakonec dospěl k názoru, že jsou jevy popsány správně. Je také třeba podotknout, že se jedná o jevy, které se velmi obtížně vysvětlují.
Příklad souvětí, u kterých jsem se opravdu zapotil:
„Protože mnoho genů pro růst a chování vykazuje u savců pohlavně
dimorfní expresi, tyto imprintované geny se stávají předmětem pohlavně specifické selekce u obou pohlaví, což může řídit evoluci pohlavního dimorfismu díky genomickému imprintingu.“
„Pokud je během jedné reprodukční události matky přítomno více otců, zisk potomka, který umí lépe využívat zdroje, bude tím větší, čím míň bude v dané reprodukční události jeho pravých sourozenců (budou mít stejného otce).“
	
Splnění cílů práce a celkové hodnocení:

Cíle byly splněny. Práci hodnotím rozhodně kladně.

Otázky a připomínky oponenta:
Kladně hodnotím především odvahu pustit se do náročného tématu. Líbí se mi také, že se v závěru i jinde objevují vlastní kritické názory studentky. Práci bohužel kazí značně komplikovaný styl psaní, především pak neúnosně dlouhá a složitá souvětí.

Obávám se, že již není pravdivé tvrzení, že imprinting je u rostlin omezen jen na endosperm. Věděla by autorka, z čeho mé obavy plynou?

V kapitole 3.2.2 je část o pseudoautozomální oblasti na můj vkus značně hypotetická. Například u myši zde dochází v každé meioze ke crossing-overu, což autorčiny úvahy o vazbě poněkud narušuje.

V závěru se píše o genech v pseudoautozomální oblasti, které nemají homology na Chr Y. Tomu opravdu nerozumím. Jedná se opravdu o geny v pseudoautozomální oblasti? Vlastně přiznávám, že celý odstavec s tímto tvrzením je pro mě poněkud záhadný. Může to však být jen mou nechápavostí.

Obrázky by si jistě zasloužily rozsáhlejší popisky (zvláště obr. 1).

Občas by neškodilo k českým termínům připojit i původní anglické. Jistě by to pomohlo pochopení textu. Například moc nevím, co si představit pod genetickou obměnou. Přiznávám však, že jsem známý ignorant českých ekvivalentů anglických termínů.

	
Návrh hodnocení školitele nebo oponenta (známka nebude součástí zveřejněných informací)

 výborně    velmi dobře    dobře    nevyhověl(a)	
Podpis školitele/oponenta: